Total de resultats de la cerca: 7839
Resultats de la cerca
Risc a les obres:N'ets conscient?
Accés obert
28 de febr. 2008
Aquest jove psicòloga centra la seva activitat docent i investigadora en l’àrea de la seguretat i la salut laboral. Les seves línies de recerca són la carrega mental en el treball, les eines d’avaluació en psicosociologia aplicada i la percepció del risc en el sector de la construcció.
Explica que va decidir deixar la carrera de medicina – després d’estudiar dos anys – i va començar els estudis de Psicologia. Ara el seu objectiu immediat passa per diversificar la seva àrea de recerca i centrar-se més especifícament en l’àmbit de la construcció. Per a aquesta jove investigadora, el millor de dedicar-se a la recerca “és la satisfacció personal que tens quan pots demostrar alguna cosa que pensaves”. En aquest sentit, pensa que els investigadors han de tenir paciència, constància, curiositat i sobretot il·lusió.
Explica que va decidir deixar la carrera de medicina – després d’estudiar dos anys – i va començar els estudis de Psicologia. Ara el seu objectiu immediat passa per diversificar la seva àrea de recerca i centrar-se més especifícament en l’àmbit de la construcció. Per a aquesta jove investigadora, el millor de dedicar-se a la recerca “és la satisfacció personal que tens quan pots demostrar alguna cosa que pensaves”. En aquest sentit, pensa que els investigadors han de tenir paciència, constància, curiositat i sobretot il·lusió.
¿Podemos detectar al instante el rechazo de un riñón trasplantado?
Accés obert
28 de febr. 2008
Este joven ingeniero técnico Industrial e ingeniero en Electrònica cree que lo mejor de dedicarse a la investigación “es que siempre estás aprendiendo cosas nuevas”.
A corto plazo, su proyecto profesional pasa por terminar la tesis doctoral y trabajar en algún centro de investigación, dentro o fuera de la universidad, durante un par de años. No descarta realizar un postdoctorado: “en un futuro me veo aprendiendo constantemente. No puedes decir que cuando eres doctor ya has terminado de estudiar”, añade.
Su tesis doctoral se centra en la identificación de medidas de impedancia eléctrica para el estudio de alteraciones patológicas en los órganos humanos, en concreto se ha centrado en el rechazo de los trasplantes de riñón.
A corto plazo, su proyecto profesional pasa por terminar la tesis doctoral y trabajar en algún centro de investigación, dentro o fuera de la universidad, durante un par de años. No descarta realizar un postdoctorado: “en un futuro me veo aprendiendo constantemente. No puedes decir que cuando eres doctor ya has terminado de estudiar”, añade.
Su tesis doctoral se centra en la identificación de medidas de impedancia eléctrica para el estudio de alteraciones patológicas en los órganos humanos, en concreto se ha centrado en el rechazo de los trasplantes de riñón.
¿Fuentes de energía distintas en una misma red?
Accés obert
28 de febr. 2008
Este ingeniero industrial e ingeniero técnico industrial mecánico es investigador y docente en la Escuela Técnica Superior de Ingenierías Industrial y Aeronáutica de Terrassa.
La línea de investigación de este joven investigador se centra en las energías renovables y la forma como se integran en el actual sistema eléctrico: “la energía es un tema de una importancia capital a nivel mundial, por ella se vive, se muere y se mata. En este ámbito, la ingeniería eléctrica ocupa un espacio de privilegio y actualmente aún más, dado el auge de las renovables. Estoy convencido de que es un ámbito de investigación lleno de retos tecnológicos con una relación directa con la sociedad”, explica.
Álvaro Luna cree que la Universidad debe apostar de forma decidida por la investigación: “mi consejo para los jóvenes a quién interese la investigación es que aprendan inglés y salgan al extranjero”.
Este ingeniero industrial e ingeniero técnico industrial mecánico es
investigador y docente en la Escuela Técnica Superior de Ingenierías
Industrial y Aeronáutica de Terrassa.
La línea de investigación de este joven investigador se centra en las energías
renovables y la forma como se integran en el actual sistema eléctrico: “la
energía es un tema de una importancia capital a nivel mundial, por ella se
vive, se muere y se mata. En este ámbito, la ingeniería eléctrica ocupa un
espacio de privilegio y actualmente aún más, dado el auge de las renovables.
Estoy convencido de que es un ámbito de investigación lleno de retos
tecnológicos con una relación directa con la sociedad”, explica.
**Álvaro Luna** cree que la Universidad debe apostar de forma decidida por la
investigación: “mi consejo para los jóvenes a quién interese la investigación
es que aprendan inglés y salgan al extranjero”.
¿Identificación de personas a través de la retina?
Accés obert
28 de febr. 2008
Físicos de formación, estos dos jóvenes investigadores decidieron realizar los estudios de doctorado en ingeniería óptica. Su doctorado se enmarca en un proyecto de investigación que ha desarrollado un nuevo sistema de identificación y autentificación de personas a través de la retina. Este nuevo sistema de seguridad óptica se basa en el procesado de una serie de señales que son reconocidas por un procesador optoelectrónico y que ofrece un elevado grado de fiabilidad en situaciones que requieren sistemas de identificación personal muy sofisticados.
Para estos jóvenes lo mejor de dedicarse a la investigación “es el placer intelectual que produce la posibilidad de hacer o descubrir algo que nadie ha hecho o estudiado”. Para ellos, la persona que quiera dedicarse a la investigación tiene que ser decidida y estar muy motivada por el trabajo. Aseguran que la investigación no es necesariamente una actividad exclusiva de personas con coeficientes intelectuales elevadísimos: “es cierto que hay que estudiar mucho, dedicar muchas horas y ser muy perseverante y decidido para conseguir los objetivos”.
Actualmente, Lenny está realizando sus estudios de doctorado y Joaquín se ha incorporado al mundo laboral en una empresa del sector de I+D+i.
Para estos jóvenes lo mejor de dedicarse a la investigación “es el placer intelectual que produce la posibilidad de hacer o descubrir algo que nadie ha hecho o estudiado”. Para ellos, la persona que quiera dedicarse a la investigación tiene que ser decidida y estar muy motivada por el trabajo. Aseguran que la investigación no es necesariamente una actividad exclusiva de personas con coeficientes intelectuales elevadísimos: “es cierto que hay que estudiar mucho, dedicar muchas horas y ser muy perseverante y decidido para conseguir los objetivos”.
Actualmente, Lenny está realizando sus estudios de doctorado y Joaquín se ha incorporado al mundo laboral en una empresa del sector de I+D+i.
¿Terapias multimedia para tratar a niños obesos?
Accés obert
28 de febr. 2008
María Luisa Pérez es licenciada en Diseño Industrial y socia fundadora de un estudio de diseño. Desde hace años, desarrolla su actividad profesional en el ámbito de las aplicaciones multimedia, pero la combina con la actividdad de investigación "para ampliar horizontes personales y descubrir cosa nuevas”. Por este motivo, inició sus estudios de doctorado en ingeniería multimedia.
Actualmente, en la Unión Europea, la obesidad afecta a 135 millones de personas y, en el caso de España, la población infantil y adolescente obesa llega casi al 14%. María Luisa está desarrollando unos dispositivos móviles dirigidos a mejorar el tratamiento de pacientes con transtornos alimentarios. El objetivo es crear una propuesta tecnológica que preste apoyo a pacientes, familiares, equipo médico, hospitales e investigadores.
Actualmente, en la Unión Europea, la obesidad afecta a 135 millones de personas y, en el caso de España, la población infantil y adolescente obesa llega casi al 14%. María Luisa está desarrollando unos dispositivos móviles dirigidos a mejorar el tratamiento de pacientes con transtornos alimentarios. El objetivo es crear una propuesta tecnológica que preste apoyo a pacientes, familiares, equipo médico, hospitales e investigadores.
¿Qué atrae a las empresas innovadoras?
Accés obert
28 de febr. 2008
Claudia Pérez es una arquitecta chilena que llegó a Barcelona para cursar los estudios de doctorado. Su línea de investigación se ha orientado hacia el análisis, por una parte, de los indicadores de mercado de locales comerciales en la provincia de Barcelona y, por otro, hacia el estudio de los factores de localización de las empresas innovadoras, en el marco de los proyectos desarrollados en el Centro de Política de Suelo y Valoraciones.
Cuando acabe el doctorado le gustaría volver a su país, “desearía tener la oportunidad de estar en una universidad para transmitir los conocimientos y experiencias adquiridos”. Para ella, una persona que quiera dedicarse a la investigación tiene que ser constante, luchadora y sobre todo debe tener ganas de aprender y enseñar. Este intercambio de conocimientos es para esta joven investigadora lo mejor de la investigación.
Cuando acabe el doctorado le gustaría volver a su país, “desearía tener la oportunidad de estar en una universidad para transmitir los conocimientos y experiencias adquiridos”. Para ella, una persona que quiera dedicarse a la investigación tiene que ser constante, luchadora y sobre todo debe tener ganas de aprender y enseñar. Este intercambio de conocimientos es para esta joven investigadora lo mejor de la investigación.
Imatge d'alta definició a casa?
Accés obert
28 de febr. 2008
Aquests dos joves enginyers de Telecomunicació consideren que l’aspecte més positiu de dedicar-se a la recerca és l’aprenentatge constant, i asseguren que esperen “no perdre les ganes ni la il·lusió” que els produeix dedicar-se a aquesta tasca.
Xavier Miguélez i Fran Iglesias creuen que una de les qualitats imprescindibles d’un investigador és “no tenir por d'equivocar-se, ser capaç d'agafar camins difícils que poden no arribar a cap lloc. Quan estàs investigant, és molt fàcil que el que intentes no s’aconsegueixi o que hagis que tornar a començar, però s’ha de pensar que tornes a començar amb tot el que ja has aprés.”
Xavier Miguélez i Fran Iglesias creuen que una de les qualitats imprescindibles d’un investigador és “no tenir por d'equivocar-se, ser capaç d'agafar camins difícils que poden no arribar a cap lloc. Quan estàs investigant, és molt fàcil que el que intentes no s’aconsegueixi o que hagis que tornar a començar, però s’ha de pensar que tornes a començar amb tot el que ja has aprés.”
Robots cooperants?
Accés obert
28 de febr. 2008
Aquest enginyer en Informàtica va decidir dedicar-se a la recerca durant els últims anys de la carrera, tot i que, des de ben petit li interessava el món de la ciència i la tecnologia: “al principi em trobava molt perdut. Tenia la sensació que havia de conèixer un munt de coses de les quals no tenia ni idea. De fet, encara recordo les cremades en els dits que em vaig fer soldant circuïts els primers dies al laboratori”, explica l’Albert.
En la seva tesis doctoral, proposa el disseny d’un robot virtual, format per diversos robots reals que, treballant de forma cooperativa, permetin realitzar tasques de manipulació o telemanipulació en entorns de treball il·limitats i complexos. És per aquest motiu que s’ha dotat el robot virtual d’una sèrie d’algorismes o automatismes que permeten que funcioni de forma autónoma, és a dir, que prengui certes decisions, com pot ser la d’escollir quin robot realitza la tasca de manipulació en cada instant de temps, de forma automàtica.
Aquest jove investigador entèn la recerca com un repte personal diari: “la robòtica m’atreu perquè aglutina dos vessants molt interessants: d’una banda, és una disciplina amb molta ciència pura i, de l’altra, té un gran component d’enginyeria, de ciència aplicada que pot ajudar les persones, com la robòtica mèdica o assistencial.
En la seva tesis doctoral, proposa el disseny d’un robot virtual, format per diversos robots reals que, treballant de forma cooperativa, permetin realitzar tasques de manipulació o telemanipulació en entorns de treball il·limitats i complexos. És per aquest motiu que s’ha dotat el robot virtual d’una sèrie d’algorismes o automatismes que permeten que funcioni de forma autónoma, és a dir, que prengui certes decisions, com pot ser la d’escollir quin robot realitza la tasca de manipulació en cada instant de temps, de forma automàtica.
Aquest jove investigador entèn la recerca com un repte personal diari: “la robòtica m’atreu perquè aglutina dos vessants molt interessants: d’una banda, és una disciplina amb molta ciència pura i, de l’altra, té un gran component d’enginyeria, de ciència aplicada que pot ajudar les persones, com la robòtica mèdica o assistencial.
Metro sense conductor?
Accés obert
28 de febr. 2008
Doctor enginyer en Telecomunicació, Lluís Alonso és professor de la Politècnica. Actualment, col·labora en el projecte de desplegament de l'L9 de metro, la nova línia de metro automàtica de Barcelona, i un dels seus objectius de futur és augmentar la col·laboració en projectes de recerca amb una empresa dels Estats Units, per desenvolupar una tasca de recerca teòrica de llarga durada.
Lluís Alonso considera que per atreure els joves cap a la recerca cal oferir condicions de treball competitives, com les que s’ofereixen en altres països: “més recursos, més independència, una carrera professional amb perspectives laborals més clares i objectius raonables”.
Lluís Alonso considera que per atreure els joves cap a la recerca cal oferir condicions de treball competitives, com les que s’ofereixen en altres països: “més recursos, més independència, una carrera professional amb perspectives laborals més clares i objectius raonables”.
Podem detectar a l'instant el rebuig d'un ronyó trasplantat?
Accés obert
28 de febr. 2008
Aquest jove enginyer tècnic industrial i enginyer en Electrònica creu que el millor de dedicar-se a la recerca “és que sempre estàs aprenent coses noves”.
A curt termini, el seu projecte professional passa per acabar la tesi doctoral i treballar en algun centre de recerca, dins o fora de la universitat, durant un parell d’anys. No descarta fer un postdoctorat: “en un futur em veig aprenent constantment. No pots dir que un cop ets doctor ja has acabat d’estudiar”, afegeix en Paco.
La seva tesi doctoral se centra en la identificació de mesures d’impedància eléctrica per a l’estudi d’alteracions patològiques en els òrgans humans, en concret s’ha centrat en el rebuig dels transplantaments dels ronyons.
A curt termini, el seu projecte professional passa per acabar la tesi doctoral i treballar en algun centre de recerca, dins o fora de la universitat, durant un parell d’anys. No descarta fer un postdoctorat: “en un futur em veig aprenent constantment. No pots dir que un cop ets doctor ja has acabat d’estudiar”, afegeix en Paco.
La seva tesi doctoral se centra en la identificació de mesures d’impedància eléctrica per a l’estudi d’alteracions patològiques en els òrgans humans, en concret s’ha centrat en el rebuig dels transplantaments dels ronyons.
Entres al túnel del vent?
Accés obert
28 de febr. 2008
Aquests joves professors de l’Escola d’Enginyeria de Telecomunicació i Aeroespacial de Castelldefels participen en el projecte de creació d’un túnel de vent vertical. Les seves estades a l’estranger durant els estudis de doctorat els han permès tenir una visió àmplia del món de la recerca, i en particular a l’entorn universitari: “la docència sempre ens ha interessat i la recerca és el seu complement natural”, afegeixen.
Tots dos investigadors participen en el disseny d'un túnel del vent que permetrà simular la caiguda lliure sense haver de saltar des d’un avió, i possibilitarà als professionals augmentar considerablement el temps hàbil d'entrenament - especialment per a l'entrenament de paraigudistes- i apropar aquest esport a tots els públics. El túnel de vent, amb més de 5 m de diàmetre i 8 m d'alçària, disposa de sis turbines que produeixen un corrent d'aire ascensional a una velocitat d'entre 180 i 250 km/h, de manera que la força que exerceix l'aire sobre una persona en compensa el pes i aquesta gaudeix de la sensació d'estar suspesa ingràvida a l'aire.
Tant Josep Ignacio com Adeline creuen que la persona que es es vulgui dedicar a la recerca ha de ser una persona amb certa autonomia en la seva manera de treballar i de portar a terme projectes. Ha de ser força perseverant, perquè hi ha èpoques sense cap tipus de resultats positius que cal superar. Per a ells, el millor de la recerca és que “tens moltat llibertat per escollir la teva manera de treballar i que té un gran component creatiu, ja que et permet proposar nous temes i idees de recerca”.
Tots dos investigadors participen en el disseny d'un túnel del vent que permetrà simular la caiguda lliure sense haver de saltar des d’un avió, i possibilitarà als professionals augmentar considerablement el temps hàbil d'entrenament - especialment per a l'entrenament de paraigudistes- i apropar aquest esport a tots els públics. El túnel de vent, amb més de 5 m de diàmetre i 8 m d'alçària, disposa de sis turbines que produeixen un corrent d'aire ascensional a una velocitat d'entre 180 i 250 km/h, de manera que la força que exerceix l'aire sobre una persona en compensa el pes i aquesta gaudeix de la sensació d'estar suspesa ingràvida a l'aire.
Tant Josep Ignacio com Adeline creuen que la persona que es es vulgui dedicar a la recerca ha de ser una persona amb certa autonomia en la seva manera de treballar i de portar a terme projectes. Ha de ser força perseverant, perquè hi ha èpoques sense cap tipus de resultats positius que cal superar. Per a ells, el millor de la recerca és que “tens moltat llibertat per escollir la teva manera de treballar i que té un gran component creatiu, ja que et permet proposar nous temes i idees de recerca”.
Avions no tripulats?
Accés obert
28 de febr. 2008
Aquest jove doctor enginyer en Aeronàutica i enginyer de Telecomunicació somnia a ser membre d’un grup de recerca consolidat en projectes de recerca d’enginyeria aeronàutica.
Es va abocar al món de la recerca mentre acabava els seus estudis a la UPC: “vaig començar a conèixer professors i a adonar-me que més enllà de fer classes, dedicaven moltes hores a la recerca. Em va motivar el fet de fer recerca, la seva utilitat per a la societat i el repte que suposa estar treballant en una cosa que no saps ben bé com sortirà i que ningú et pot explicar com has de fer”.
La seva línia de recerca s’orienta cap als anomenats Unmanned Aerial Vehicle (UAV) o avions capaços de volar sense pilot. Aquests sistemes estan formats per sensors d'altes prestacions, molta autonomia i poc pes, per sistemes de posicionament com el GPS o el Galileu i de comunicació, servomecanismes i un sistema de pilotatge automàtic. En l'àmbit civil, tenen un gran potencial per a operacions de vol amb risc en situacions ambientals extremes. Entre els objectius del projecte, destaca el disseny d’un UAV adreçat a la detecció, control i anàlisi dels focs forestals.
A Xavier Prats l'apassiona volar: “sóc pilot privat d’avions i sempre que el pressupost m’ho permet m’agrada anar a volar amb amics i fer acrobàcies aèries”.
Es va abocar al món de la recerca mentre acabava els seus estudis a la UPC: “vaig començar a conèixer professors i a adonar-me que més enllà de fer classes, dedicaven moltes hores a la recerca. Em va motivar el fet de fer recerca, la seva utilitat per a la societat i el repte que suposa estar treballant en una cosa que no saps ben bé com sortirà i que ningú et pot explicar com has de fer”.
La seva línia de recerca s’orienta cap als anomenats Unmanned Aerial Vehicle (UAV) o avions capaços de volar sense pilot. Aquests sistemes estan formats per sensors d'altes prestacions, molta autonomia i poc pes, per sistemes de posicionament com el GPS o el Galileu i de comunicació, servomecanismes i un sistema de pilotatge automàtic. En l'àmbit civil, tenen un gran potencial per a operacions de vol amb risc en situacions ambientals extremes. Entre els objectius del projecte, destaca el disseny d’un UAV adreçat a la detecció, control i anàlisi dels focs forestals.
A Xavier Prats l'apassiona volar: “sóc pilot privat d’avions i sempre que el pressupost m’ho permet m’agrada anar a volar amb amics i fer acrobàcies aèries”.