Objectes multimèdia amb l’etiqueta: Activitats culturals
Resultats de la cerca
CCT-2010-12-01-Jornada: Els fonaments de la cultura popular: el cas de l’editorial Bruguera. Part 2 de 3
Accés obert
1 de des. 2010
En el marc del IX Jornada Memorial Democràtic a la UPC. Fem memòria per fer futur, es va realitzar el dimecres 1 de desembre de 2010 la jornada que tenia per títol: Els fonaments de la cultura popular: el cas de l’editorial Bruguera
Degut a l’extensió de la jornada s’ha dividit en tres parts, el contingut de les quals és el següent:
Part 1 de 3
18.00 h Benvinguda
Antoni Roca, coordinador de la Càtedra UNESCO de Tècnica i Cultura
Universitat Politècnica de Catalunya
Mònica Rius, presidenta de la Societat Catalana d’Història de la Ciència i de la Tècnica de l’Institut d’Estudis Catalans
18.15 h Editorial Bruguera: la resistència editorial en els anys de plom del franquisme, 1939-1951
Antonio Martín, historiador i editor de còmics
Part 2 de 3
19.00 h Els tebeos de Bruguera entre el 1951 i el 1986: de la singularitat a la factoria
Antoni Guiral, divulgador del còmic i autor del llibre 100 anys de l’editorial Bruguera
Part 3 de 3
19.45 h Taula rodona: La cultura popular a la generació de la postguerra
Moderador: Jordi Ojeda, director del projecte Còmic, ciència i tecnologia
Convidats:
Josep Solana “Joso”
Francesc Pérez Navarro
20.45 h Cloenda de l’acte
Jordi Ojeda, organitzador de la jornada
Degut a l’extensió de la jornada s’ha dividit en tres parts, el contingut de les quals és el següent:
Part 1 de 3
18.00 h Benvinguda
Antoni Roca, coordinador de la Càtedra UNESCO de Tècnica i Cultura
Universitat Politècnica de Catalunya
Mònica Rius, presidenta de la Societat Catalana d’Història de la Ciència i de la Tècnica de l’Institut d’Estudis Catalans
18.15 h Editorial Bruguera: la resistència editorial en els anys de plom del franquisme, 1939-1951
Antonio Martín, historiador i editor de còmics
Part 2 de 3
19.00 h Els tebeos de Bruguera entre el 1951 i el 1986: de la singularitat a la factoria
Antoni Guiral, divulgador del còmic i autor del llibre 100 anys de l’editorial Bruguera
Part 3 de 3
19.45 h Taula rodona: La cultura popular a la generació de la postguerra
Moderador: Jordi Ojeda, director del projecte Còmic, ciència i tecnologia
Convidats:
Josep Solana “Joso”
Francesc Pérez Navarro
20.45 h Cloenda de l’acte
Jordi Ojeda, organitzador de la jornada
CCT-2010-12-01-Jornada: Els fonaments de la cultura popular: el cas de l’editorial Bruguera. Part 3 de 3
Accés obert
1 de des. 2010
En el marc del IX Jornada Memorial Democràtic a la UPC. Fem memòria per fer futur, es va realitzar el dimecres 1 de desembre de 2010 la jornada que tenia per títol: Els fonaments de la cultura popular: el cas de l’editorial Bruguera
Degut a l’extensió de la jornada s’ha dividit en tres parts, el contingut de les quals és el següent:
Part 1 de 3
18.00 h Benvinguda
Antoni Roca, coordinador de la Càtedra UNESCO de Tècnica i Cultura
Universitat Politècnica de Catalunya
Mònica Rius, presidenta de la Societat Catalana d’Història de la Ciència i de la Tècnica de l’Institut d’Estudis Catalans
18.15 h Editorial Bruguera: la resistència editorial en els anys de plom del franquisme, 1939-1951
Antonio Martín, historiador i editor de còmics
Part 2 de 3
19.00 h Els tebeos de Bruguera entre el 1951 i el 1986: de la singularitat a la factoria
Antoni Guiral, divulgador del còmic i autor del llibre 100 anys de l’editorial Bruguera
Part 3 de 3
19.45 h Taula rodona: La cultura popular a la generació de la postguerra
Moderador: Jordi Ojeda, director del projecte Còmic, ciència i tecnologia
Convidats:
Josep Solana “Joso”
Francesc Pérez Navarro
20.45 h Cloenda de l’acte
Jordi Ojeda, organitzador de la jornada
Degut a l’extensió de la jornada s’ha dividit en tres parts, el contingut de les quals és el següent:
Part 1 de 3
18.00 h Benvinguda
Antoni Roca, coordinador de la Càtedra UNESCO de Tècnica i Cultura
Universitat Politècnica de Catalunya
Mònica Rius, presidenta de la Societat Catalana d’Història de la Ciència i de la Tècnica de l’Institut d’Estudis Catalans
18.15 h Editorial Bruguera: la resistència editorial en els anys de plom del franquisme, 1939-1951
Antonio Martín, historiador i editor de còmics
Part 2 de 3
19.00 h Els tebeos de Bruguera entre el 1951 i el 1986: de la singularitat a la factoria
Antoni Guiral, divulgador del còmic i autor del llibre 100 anys de l’editorial Bruguera
Part 3 de 3
19.45 h Taula rodona: La cultura popular a la generació de la postguerra
Moderador: Jordi Ojeda, director del projecte Còmic, ciència i tecnologia
Convidats:
Josep Solana “Joso”
Francesc Pérez Navarro
20.45 h Cloenda de l’acte
Jordi Ojeda, organitzador de la jornada
CCT-2010-11-23-Lectura 04-Ingenio y técnica en el cine fantástico. Profanando el sueño de los muertos, de Angel Sala
Accés obert
23 de nov. 2010
En el marco del 43º Festival Internacional de Cine Fantástico de Catalunya se presentaba en Sitges el libro Profanando el sueño de los muertos, un verdadero viaje a través de la memoria del cine fantástico español, desde sus inicios a finales del siglo XIX hasta la actualidad. Su autor, Angel Sala, abogado reconvertido en escritor, guionista y crítico cinematográfico, director del Festival desde hace diez años, es toda una autoridad en la materia, realizando una labor muy personal y a la vez muy rigurosa de recuperación de la memoria histórica del cine fantástico. El libro recoge una documentación fotográfica muy valiosa, con más de 650 imágenes de prácticamente la totalidad de las películas comentadas en el texto, donde no pueden faltar directores tan importantes en el género como Paul Naschy o Jesús Franco, o de gran actualidad como Álex de la Iglesia, Jaume Balagueró o Alejandro Amenábar. Un título indispensable para los aficionados al fantástico en una edición más que correcta de Scifiworld. En la charla se mostrarán los orígenes del cine fantástico, las experiencias de la posguerra y la génesis de los autores emblemáticos del fantástico en los años sesenta y setenta. Se presentará la expansión del género y su papel en la transición democrática, la revolución de la década de los noventa y el resurgimiento de una nueva época dorada en los últimos años con títulos y autores de reconocido prestigio internacional. Si el adjetivo fantástico es una puerta abierta a nuestra imaginación, una fuga de la realidad verosímil de la cotidianidad de nuestra vida, hay que reconocer la contribución de nuestras lecturas (libros y cómics) fantásticas y nuestras películas en el imaginario popular de más de una generación. Seguro que el cine fantástico ha tenido una influencia fundamental en nuestra percepción de la ciencia y la tecnología del pasado, presente y futuro de nuestra sociedad.
Experiències matemàtiques (FME 17/11/2010-17/12/2010) Curs Erdös (2010-2011)
Accés obert
18 de nov. 2010
Exposició realitzada a l'FME del 17 de novembre al 17 de desembre
CCT-2010-10-19-Conferència: Un nou paradigma en la gestió dels horaris laborals
Accés obert
19 d’oct. 2010
L’horari i el calendari laboral són factors que afecten al cicle vital de les persones a la seva vida quotidiana. La societat demana conciliar la vida laboral i la personal. Per altra banda, les empreses necessiten poder adaptar-se a la demanda essent flexibles i competitives en costos. La gestió dels horaris està esdevenint un factor clau per sortir de la crisi, augmentant la seva complexitat per a les empreses. Els nous paradigmes de gestió de l’horari de forma flexible, escoltant al personal i emprant els recursos d’informació i comunicació disponibles avui en dia, fan que es pugui incrementar la competitivitat de les empreses, augmentant a la vegada la satisfacció del personal.
CCT-2010-10-07-Historietes i tecnologia a la dècada dels anys cinquanta
Accés obert
7 d’oct. 2010
La conferència s’emmarca en les activitats que es realitzen a la Càtedra UNESCO de Tècnica i Cultura de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). La recerca recupera l’anticipació tecnològica apareguda en els anys cinquanta a les publicacions gràfiques de ciència ficció. Els anys cinquanta es coneixen com l’edat d’or dels còmics a Espanya. En la greu penúria de la postguerra, la progressiva normalització de la indústria editorial i l’aparició d’una normativa legal reguladora dels còmics van permetre una extraordinària proliferació de les col·leccions d’historietes, tant en l’àmbit humorístic com en el dramàtic, històric o d’aventures. Els anomenats quaderns d’aventures creaven herois populars que prolongaven setmana rere setmana les interminables històries que esdevenien en un futur proper, en què la tecnologia es convertia en l’instrument imprescindible per a fer versemblants les situacions viscudes pels personatges dels còmics. En les diferents col·leccions apareixen mitjans de transport del futur, noves vies de comunicació, robots, armes o vestits espacials amb una barreja d’ironia i d’anticipació tecnològica, que ara podem mostrar amb la perspectiva que dóna el pas dels anys.
CCT-2010-05-05-Lectura 03-Tecnologia futurista en los videojuegos. Spectrum. Encuentro con Azpiri
Accés obert
5 de maig 2010
Probablemente el sector que más está contribuyendo en la actualidad a mostrar una anticipación de la tecnología del futuro es el de los videojuegos, con una notable influencia en otras disciplinas artísticas como el cine y los cómics. Vislumbrar la tecnología desde el ocio tiene un impacto notable en la población sobre la percepción del diseño futurista y del funcionamiento de los aparatos, de tal manera que sin saberlo nos adentramos en un aprendizaje tecnológico que nos familiariza con objetos que en muchos casos aún no existen en nuestra sociedad (como armas, robots, vehículos, etc).
El papel de los diseñadores es muy relevante en este proceso, aportan su imaginación y creatividad para proponernos universos futuristas de naves espaciales, controles o androides que se convierten en un compañero más de aventuras. También para mostrarnos parte de la cotidianidad del futuro, como la ropa o la decoración de los hogares y ciudades.
Uno de los grandes referentes en los años ochenta y noventa es sin duda Azpiri, ilustrador de gran cantidad de las carátulas y pósters de los videojuegos españoles que funcionaban sobre plataformas míticas como Amstrad o Spectrum, y que participó también en los primeros lanzamientos sobre PC, incluso con personajes propios como Mot o Lorna, que pasaron del cómic al videojuego aprovechando el éxito de las colecciones.
Convertido en uno de los grandes autores de cómic e ilustración a nivel nacional e internacional, escuchar a Azpiri es sin duda una oportunidad de revivir uno de los grandes momentos creativos del sector de los videojuegos y de conocer los secretos de cómo crear tendencia sobre lo que es, desde una vertiente tecnológica, el futuro.
El papel de los diseñadores es muy relevante en este proceso, aportan su imaginación y creatividad para proponernos universos futuristas de naves espaciales, controles o androides que se convierten en un compañero más de aventuras. También para mostrarnos parte de la cotidianidad del futuro, como la ropa o la decoración de los hogares y ciudades.
Uno de los grandes referentes en los años ochenta y noventa es sin duda Azpiri, ilustrador de gran cantidad de las carátulas y pósters de los videojuegos españoles que funcionaban sobre plataformas míticas como Amstrad o Spectrum, y que participó también en los primeros lanzamientos sobre PC, incluso con personajes propios como Mot o Lorna, que pasaron del cómic al videojuego aprovechando el éxito de las colecciones.
Convertido en uno de los grandes autores de cómic e ilustración a nivel nacional e internacional, escuchar a Azpiri es sin duda una oportunidad de revivir uno de los grandes momentos creativos del sector de los videojuegos y de conocer los secretos de cómo crear tendencia sobre lo que es, desde una vertiente tecnológica, el futuro.
Mozart i Fourier a la platja : Música i matemàtiques
Accés obert
27 d’abr. 2010
"Mozart i Fourier a la platja. Les matemàtiques al pentagrama" és una lliçó teatralitzada de la relació que hi ha entre la música i les matemàtiques on apareixen una professora, uns músics i dos personatges històrics: el matemàtic J.B.J. Fourier i el músic W.A. Mozart. L'espectacle pretén explicar de manera amena les matemàtiques bàsiques que hi darrera la música: les ones sonores i les ones sinusoïdals, les notes i les freqüències, els intervals a l'escala musical i les raons de freqüència, els harmònics musicals i les sèries de Fourier.